Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
type: channel
description: Проблематика: «Педагогічна освіта: теорія і практика. Психологія. Педагогіка» – електронне наукове фахове видання, яке дозволяє читачам опрацьовувати наукові доробки з інтегрованого дослідження галузі освіти. У журналі публікуються розвідки вітчизняних і зарубіжних учених, присвячені актуальним проблемам педагогіки і психології; результати фахових, теоретичних і експериментальних досліджень психологічної і педагогічної галузей освітянського напрямку наукового знання та методичного забезпечення педагогічного процесу за результатами авторських наукових пошуків. Видання спрямоване на поширення досліджень за наступними напрямами: Педагогічні науки: методологічні основи педагогічної освіти; історія вітчизняної та зарубіжної педагогічної думки; педагогічна компаративістика; соціальна педагогіка; освітні, педагогічні науки; дошкільна освіта; початкова освіта; професійна освіта. Психологічні науки: теоретичні основи психології; практика психологічної допомоги. Адресовано усім, хто цікавиться проблемами розвитку сучасної освіти та її впливом на соціально-економічний, духовний і культурний розвиток суспільства. Фаховість: електронне наукове фахове видання «Педагогічна освіта: теорія і практика. Психологія. Педагогіка» включено до переліку наукових фахових видань України (Категорія «Б»), у яких можуть публікуватися результати дисертаційних робіт на здобуття наукових ступенів доктора наук і доктора філософії (PhD) зі спеціальностей: 011 – «Освітні, педагогічні науки»; 012 – «Дошкільна освіта»; 013 – «Початкова освіта»; 015 – «Професійна освіта (за спеціалізаціями)») (Затверджено наказом Міністерства освіти і науки України №886 від 02.07.2020р.). 053 - "Психологічні науки" (Затверджено наказом Міністерства освіти і науки України №1471 від 26.11.2020р.) Засновник:Київський столичний університет імені Бориса Грінченка Київський столичний університет імені Бориса Грінченка утворений 26 грудня 2023 року шляхом злиття Київського університету імені Бориса Грінченка і Муніципального за…
publisher: Київський столичний університет імені Бориса Грінченка
language: uk-UA
publication name: Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
issn: 2311-2409
items: Застосування методу бенчмаркінгу в процесі формування трансверсальних компетентностей майбутніх фахівців у вищих навчальних закладах.
items: Підготовка майбутніх педагогів до педагогічного супроводу літературно-мовленнєвої діяльності з дітьми дошкільного віку
items: Хореографічна спадщина України як ресурс формування національної свідомості та патріотичних цінностей майбутніх хореографів
items: Особливості формування часових орієнтувань у дітей молодшого дошкільного віку
items: Педагогічний супровід вихованців закладів дошкільної освіти в умовах воєнного часу
items: Підготовка майбутніх магістрів початкової освіти до цифровізації освітнього процесу: виклики та перспективи
items: Завдання проблемно-пошукового характеру як пріоритетний інструмент особистісно-професійного розвитку майбутніх педагогів: зарубіжний та вітчизняний досвід
items: Інструктивний дизайн відео у процесі розроблення масових відкритих онлайн-курсів
items: Роль автентичних матеріалів у формуванні мотивації та комунікативної готовності студентів
items: Огляд ключових засад поліпшення побіжності усного мовлення серед студентів-неносіїв англійської мови
items: Центри освіти дорослих у системі неформальної освіти: порівняльно-педагогічний аналіз досвіду Великої Британії та США .
items: Сучасні інструменти корпоративної педагогіки та розвитку персоналу
items: Дослідження поняття EdTech-інструментів та їх використання в контексті екосистеми університету
items: Діагностика рівнів сформованості комунікативної компетентності дітей 6-го року життя на констатувальному етапі дослідження
items: Студентоцентрований підхід як умова забезпечення академічного успіху здобувачів освіти мистецьких спеціальностей
items: Психолого-педагогічний супровід особистісного та професійного розвитку педагога у вимірі нових освітніх стандартів
items: Психологічні чинники саморозвитку обдарованих студентів у складній життєвій ситуації
items: Роль психоедукації для підтримки особистісного добробуту в умовах невизначеності суспільного розвитку
items: Генеза особистісної безпеки
items: Психологічні особливості споживчої поведінки молоді

Застосування методу бенчмаркінгу в процесі формування трансверсальних компетентностей майбутніх фахівців у вищих навчальних закладах.
type: item
description: Сучасна система вищої освіти дедалі більше зосереджена на розвитку трансверсальних компетенцій, які дозволяють майбутнім спеціалістам адаптуватися до динамічного професійного середовища, ефективно співпрацювати та брати участь у навчанні протягом усього життя. У цьому контексті особливого значення набувають інноваційні педагогічні підходи, що забезпечують якість та актуальність освітніх результатів. Одним із таких підходів є бенчмаркінг, який дозволяє вищим навчальним закладам порівнювати свої практики з провідними національними та міжнародними стандартами та застосовувати ефективні стратегії розвитку компетенцій. Метою статті є до- слідження потенціалу методу бенчмаркінгу як ефективного інструменту розвитку трансверсальних компетенцій майбутніх спеціалістів у вищих навчальних закладах. Дослідження спрямоване на визна- чення педагогічних умов, етапів та практичних механізмів інтеграції бенчмаркінгу в освітній процес. Методологія дослідження базується на поєднанні теоретичних та емпіричних методів, включаючи аналіз та синтез наукової літератури, порівняльний аналіз освітніх практик, моделювання процедур бенчмаркінгу та узагальнення передового педагогічного досвіду. Особлива увага приділяється визна- ченню ключових трансверсальних компетенцій, таких як критичне мислення, комунікативні навички, робота в команді, здатність до вирішення проблем, цифрова грамотність та адаптивність. Резуль- тати дослідження демонструють, що систематичне застосування бенчмаркінгу сприяє підвищенню якості освітніх програм, підвищенню мотивації студентів та розвитку необхідних трансверсаль- них компетенцій. Запропонована модель впровадження бенчмаркінгу включає етапи планування, збору даних, аналізу, порівняння, адаптації передового досвіду та оцінки результатів. У дослідженні підкреслюється, що бенчмаркінг заохочує співпрацю між навчальними закладами, сприяє інноваціям у методах навчання та підтримує безперервний професійний розвиток як студентів, так і виклада- чів. Наукова новизна дослідж…
creator: Л. Попова
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 22
ending page: 28
doi: 10.28925/2311-2409.2026.453

Підготовка майбутніх педагогів до педагогічного супроводу літературно-мовленнєвої діяльності з дітьми дошкільного віку
type: item
description: У статті розкривається актуальне питання підготовки майбутніх вихователів дошкіль- них навчальних закладів до педагогічного супроводу літературно-мовленнєвої діяльності з дітьми раннього віку. Наукові дослідження за напрямками: підготовка здобувачів вищої освіти; особливості розвитку дітей раннього віку; супровід літературно-мовленнєвої діяльності як базової для форму- вання основ самоідентифікації дітей. Конкретизовано та деталізовано зміст понять «літературна діяльність», «мовленнєва діяльність», «розвиток раннього віку», «підготовка майбутніх вихователів». Описуються ефективні форми, методи та прийоми навчання зі здобувачами вищої освіти під час вивчення навчальних дисциплін «Дитяча література та розвиток мовлення», «Технологія розвитку мовлення дитини та ознайомлення з літературою», «Майстерня усвідомленого навчання». Визначе- но психолого-педагогічні умови успішного здійснення літературної діяльності з учнями (любов учнів до книги та процесу читання; систематичне використання художнього слова у взаємодії з дітьми молодшого віку; планування власного читання та читання учням як ритуалу; дотримання гармонії просторів: предметів у книзі/оточення; літературного середовища в дошкільному закладі/вдома; за- безпечення емоційного контакту: дорослий-дитина-книжка) та мовленнєва діяльність (можливість грамотного, образного мовлення як зразка; знання дидактичних завдань кожного із компонентів мов- леннєвого розвитку; уявлення про джерела активізації словника дітей; здатність до щирого, чуйно- го, професійного спілкування з усіма учасниками навчально-виховного процесу; володіння прийомами риторичного мистецтва та стриманої аргументації). Окреслено педагогічний інструментарій взаємодії зі студентами вищої освіти спеціальності «Дошкільна освіта» в контексті формування від- повідних професійних компетентностей та саморозвитку особистості. Сформульовано висновок: педагогічний супровід студентами вищих навчальних закладів літературно-мовленнєвої діяльності з дітьми раннього віку…
creator: І. Кондратець
creator: Е. Нойдорф
creator: К. Куп
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 29
ending page: 37
doi: 10.28925/2311-2409.2026.454

Хореографічна спадщина України як ресурс формування національної свідомості та патріотичних цінностей майбутніх хореографів
type: item
description: Статтю присвячено обґрунтуванню педагогічного потенціалу хореографічної спадщини України як ресурсу формування національної свідомості та патріотичних цінностей майбутніх хореографів в умовах повномасштабного збройного вторгнення. Актуальність дослідження зумовлена загостренням питань збереження національно-культурної ідентичності та необхідністю переосмислення виховного виміру вищої мистецької освіти в сучасному соціополітичному контексті. На основі аналізу наукової літератури та педагогічної практики визначено три взаємозумовлені компоненти процесу формування національної свідомості студентів-хореографів: когнітивний (системні знання про хореографічну спадщину, її генезу, регіональну варіативність та культурно-історичний контекст), емоційно-ціннісний (особистісно значуще, шанобливе ставлення до народної танцювальної традиції як складової національної ідентичності) та діяльнісний (практичне освоєння, виконання і творча інтерпретація народно-сценічної лексики). Обґрунтовано систему педагогічних умов ефективного використання хореографічної спадщини у навчально-виховному процесі: цілеспрямоване включення регіональних танцювальних традицій до змісту навчальних дисциплін; міждисциплінарна інтеграція; системне застосування активних та інтерактивних методів навчання; залучення студентів до волонтерської та культурно-просвітницької діяльності. Окрему увагу приділено ролі особистості педагога-хореографа як носія і транслятора національних цінностей, що є визначальним чинником глибини виховного результату. Розкрито методи й форми роботи з хореографічною спадщиною в аудиторній і позааудиторній діяльності, зокрема метод занурення в автентичний матеріал, метод контекстуалізації та порівняльного аналізу, організацію фольклорно-етнографічних експедицій, а також використання цифрових технологій для популяризації українського народного танцю. Перспективами подальших досліджень визначено розробку авторської програми патріотичного виховання засобами хореографічного мистецтва та вивче…
creator: В. Синєок
creator: К. Калієвський
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 38
ending page: 44
doi: 10.28925/2311-2409.2026.455

Особливості формування часових орієнтувань у дітей молодшого дошкільного віку
type: item
description: У статті обґрунтовується надзвичайна важливість своєчасного формування часових уявлень як ключового чинника гармонійного розвитку особистості дитини дошкільного віку. Розкри- то психолого-педагогічні особливості формування часових уявлень у дітей молодшого дошкільного віку, зокрема специфіку засвоєння темпоральних характеристик предметів і явищ навколишнього світу дітьми четвертого року життя. Висвітлено сутність часу як універсальної категорії, що ви- ступає невід’ємним параметром існування дійсності та важливим засобом її пізнання дитиною. Проаналізовано закономірності становлення у дітей елементарних уявлень про послідовність, тривалість і ритмічність подій, а також особливості усвідомлення ними змін у навколишньому се- редовищі. Підкреслено, що поетапне формування часових уявлень сприяє не лише розв’язанню пізна- вальних завдань у межах різних освітніх напрямів, а й розвитку когнітивних процесів, мовлення, ува- ги, пам’яті, а також здатності дитини орієнтуватися в інформаційному просторі сучасного світу. Акцентовано увагу на тому, що особливого значення набуває формування часових орієнтувань у дітей молодшого дошкільного віку, оскільки цей період характеризується інтенсивним розвит- ком особистості, становленням нових форм взаємодії з дорослими, зокрема пізнавального спіл- кування, яке реалізується у процесі ігрової діяльності, предметного експериментування та кон- струювання. Зазначено, що діяльність дитини набуває більш усвідомленого та цілеспрямовано- го характеру, що створює сприятливі умови для засвоєння базових часових понять. Окреслено педагогічні умови ефективного формування часових уявлень у дітей молодшого до- шкільного віку, зокрема використання ігрових методів, наочності, інтеграції різних видів діяль- ності та врахування індивідуальних особливостей розвитку дітей. Наголошено на необхідності цілеспрямованої педагогічної підтримки з боку вихователя та створення розвивального освіт- нього середовища, що сприяє формуванню у дітей цілісного уявлення про …
creator: Н. Голота
creator: К. Косухін
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 45
ending page: 50
doi: 10.28925/2311-2409.2026.456

Педагогічний супровід вихованців закладів дошкільної освіти в умовах воєнного часу
type: item
description: У статті обґрунтовано актуальність проблеми педагогічного супроводу вихованців закладів дошкільної освіти в умовах воєнного часу, що зумовлена істотним зростанням психое- моційних навантажень на дітей, впливом стресогенних факторів та необхідністю забезпечення їхнього психологічного благополуччя і безпеки. Наголошено, що сучасні умови життєдіяльності дітей в Україні вимагають переосмислення традиційних підходів до організації освітнього про- цесу та посилення ролі педагога як суб’єкта підтримки, захисту і розвитку особистості дитини. Метою дослідження визначено теоретичне обґрунтування та практичний аналіз особливос- тей педагогічного супроводу дітей дошкільного віку в умовах війни, а також виявлення трудно- щів професійної діяльності вихователів і визначення потреб у вдосконаленні їхньої професійної підготовки. Завдання дослідження передбачали аналіз сучасних наукових підходів до проблеми педагогічного супроводу, зокрема в контексті травма-інформованої освіти, проведення емпірич- ного опитування вихователів закладів дошкільної освіти та здобувачів спеціальності «Дошкіль- на освіта», а також узагальнення та інтерпретацію отриманих результатів. У ході дослідження встановлено зростання рівня тривожності, емоційної нестабільності та проявів страху у дітей дошкільного віку, що зумовлено впливом воєнних подій, зокрема по- вітряних тривог, вимушених переміщень і зміни звичних умов життя. Виявлено труднощі орга- нізації освітнього процесу, пов’язані з перериванням занять, необхідністю швидкого реагування на загрози безпеці, а також адаптацією освітнього середовища до нових умов. З’ясовано, що зна- чна частина педагогів відчуває недостатність спеціалізованих знань і практичних умінь щодо застосування травма-фокусованих і психолого-педагогічних практик підтримки дітей. На основі аналізу теоретичних і емпіричних даних запропоновано концептуальну модель педа- гогічного супроводу дітей дошкільного віку, яка інтегрує макро-, мезо- та мікрорівні організації підтримки. Макрорівень…
creator: О. Донченко
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 51
ending page: 57
doi: 10.28925/2311-2409.2026.457

Підготовка майбутніх магістрів початкової освіти до цифровізації освітнього процесу: виклики та перспективи
type: item
description: У статті розглянуто актуальну проблему підготовки майбутніх магістрів початко- вої освіти до цифровізації освітнього процесу в умовах стрімкого розвитку цифрових технологій та трансформації освітнього середовища. Актуальність дослідження зумовлена зростаючими вимогами до рівня цифрової компетентності сучасного педагога, необхідністю інтеграції циф- рових технологій у професійну діяльність учителя початкової школи та недостатньою розро- бленістю теоретико-методичних засад підготовки магістрів до роботи в умовах цифровізації освіти. Метою статті є теоретичне обґрунтування особливостей підготовки майбутніх магістрів початкової освіти до цифровізації освітнього процесу, визначення основних викликів і перспек- тив цього процесу, а також уточнення сутності та структури їхньої готовності до викори- стання цифрових технологій у професійній діяльності. У дослідженні використано комплекс теоретичних методів, зокрема аналіз, узагальнення, систе- матизацію наукових джерел, порівняння підходів до визначення цифрової компетентності та мо- делювання структури готовності майбутніх педагогів до цифровізації освітнього процесу. У результаті дослідження уточнено сутність поняття «готовність майбутніх магістрів по- чаткової освіти до цифровізації освітнього процесу» як інтегративної професійно-особистісної характеристики, що забезпечує ефективне використання цифрових технологій у педагогічній діяльності. Визначено її структуру, яка включає мотиваційно-ціннісний, когнітивний, діяльніс- но-операційний та рефлексивно-оцінювальний компоненти. Обґрунтовано педагогічні підходи до формування цифрової компетентності, зокрема компетентнісний, діяльнісний, особистісно орієнтований, системний та інноваційний. Виявлено основні виклики у підготовці майбутніх пе- дагогів, серед яких недостатній рівень практичної підготовки, потреба в оновленні змісту осві- ти та адаптації до швидких технологічних змін. У висновках наголошено, що ефективна підготовка майбутніх магістрів початкової освіти до цифровіза…
creator: Н. Нікула
creator: І. Гатрич
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 58
ending page: 64
doi: 10.28925/2311-2409.2026.458

Завдання проблемно-пошукового характеру як пріоритетний інструмент особистісно-професійного розвитку майбутніх педагогів: зарубіжний та вітчизняний досвід
type: item
description: Стаття присвячена осмисленню ролі завдань проблемно-пошукового характеру як пріоритетного інструменту особистісно-професійного розвитку майбутніх педагогів у кон- тексті сучасної парадигми вищої освіти. На основі системного аналізу вітчизняних і зарубіжних джерел та актуалізації результатів попередніх публікацій автора розглянуто проблемно-орієн- товане навчання як цілісну систему формування суб’єктності студента, у якій освітній процес спрямований на розвиток автономної, креативної та професійно відповідальної особистості. Визначено, що особистісно-професійний розвиток здобувача освіти в умовах пошукової діяльно- сті передбачає взаємодію когнітивного, дослідницького та рефлексивного вимірів, що дає мож- ливість майбутньому вчителю трансформувати отримані теоретичні знання в практичний досвід розв’язання складних педагогічних ситуацій. Обґрунтовано, що ефективне впроваджен- ня проблемно-пошукових завдань, зокрема в межах філологічного та лінгводидактичного циклу дисциплін, забезпечує перехід студента від репродуктивного відтворення інформації до ролі суб’єкта творчого конструювання знань, здатного до критичного аналізу ресурсів, моделюван- ня авторських дидактичних систем та прийняття відповідальних рішень. Зроблено висновок, що дослідницько-орієнтована модель підготовки поєднує індивідуальні траєкторії професійно- го зростання, фасилітацію з боку викладача, розвиток навичок саморегуляції та використання цифрових технологій як засобів підвищення ефективності навчання. Результати дослідження доводять, що використання завдань проблемно-пошукового характеру є стратегічним ресур- сом формування професійної майстерності майбутнього вчителя, забезпечуючи його конкурен- тоздатність та готовність до творчої діяльності в умовах динамічних освітніх змін.
creator: О. Похилюк О.
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 65
ending page: 73
doi: 10.28925/2311-2409.2026.459

Інструктивний дизайн відео у процесі розроблення масових відкритих онлайн-курсів
type: item
description: статті розглянуто проблему інструктивного дизайну відео у процесі розроблен- ня масових відкритих онлайн-курсів (МВОКів) для забезпечення якості навчального контенту та ефективності навчання. Актуальність дослідження зумовлена зростанням ролі відеокон- тенту в онлайн-освіті та необхідністю підвищення його ефективності в умовах цифрової трансформації освіти. На основі аналізу наукових досліджень щодо дизайну відео, його впливу на сприймання навчальної інформації та ролі розробника відео для МВОКів обґрунтовано необ- хідність комплексного підходу до створення відеоконтенту. Уточнено сутність поняття «ін- структивний дизайн відео у процесі розроблення МВОКів» як систематизованого та цілеспря- мованого процесу створення й організації навчальних відео, який поєднує фахову експертність розробника та реалізацію поставлених завдань і направлений на досягнення слухачами визначе- них результатів навчання. Метою статті є обґрунтування етапів інструктивного дизайну ві- део у процесі розроблення МВОКів. Результатом дослідження є розроблення та характеристика чотирьох етапів, що відображають логіку послідовної розробки відеоконтенту та формують цілісну систему створення навчального відео: розроблення відео, створення відео, вбудованість відео, перегляд і корекція відео до публікації. Практична цінність запропонованого підходу до ди- зайну відео полягає у можливості його використання розробниками для організації послідовної роботи з відеоконтентом. Інструктивний дизайн відео у процесі розроблення МВОКів створює передумови для підвищення залученості слухачів і якості освітніх результатів та забезпечує узгодженість інструктивних цілей, змісту та форм подання матеріалу, сприяє уникненню когні- тивного перевантаження слухачів і трансформації відео з засобу передачі інформації на інстру- мент організації навчальної діяльності
creator: В. Лимаренко
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 74
ending page: 84
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4510

Роль автентичних матеріалів у формуванні мотивації та комунікативної готовності студентів
type: item
description: Метою статті є синтез і критична інтерпретація сучасних емпіричних досліджень щодо використання автентичних матеріалів у навчанні іноземних мов у закладах вищої освіти для визначення характеру та сили їхнього впливу на мотивацію і комунікативну готовність студентів, ідентифікації провідних дослідницьких підходів і тенденцій, а також формулювання науково обґрунтованих рекомендацій для педагогічної практики. Дослідження має теоретико-а- налітичний характер і виконане у форматі систематичного літературного огляду. Матеріа- лом слугували сучасні емпіричні та оглядові публікації у фахових міжнародних виданнях, відібрані за критеріями тематичної релевантності, методологічної визначеності та зосередженості на студентській аудиторії. Аналітична процедура передбачала поетапний відбір джерел, тема- тичне кодування, порівняльний аналіз і концептуальний синтез результатів. Аналіз досліджень засвідчив, що автентичні матеріали загалом позитивно пов’язані зі зростанням внутрішньої мотивації студентів, підвищенням їхньої залученості та усвідомленням практичної цінності іншомовного навчання. Водночас встановлено, що сила мотиваційного ефекту істотно варіює залежно від релевантності контенту потребам здобувачів освіти та якості педагогічного ди- зайну. У сфері комунікативної готовності зафіксовано позитивну динаміку передусім у розвитку рецептивних умінь, прагматичної компетентності та впевненості у використанні мови. Разом із тим у частині досліджень виявлено ризики, пов’язані з когнітивним перевантаженням і не- відповідністю складності матеріалів рівню студентів. Окремі праці підкреслюють потенціал поєднання автентичного контенту з цифровими технологіями, хоча його ефективність знач- ною мірою залежить від характеру педагогічного супроводу. Критичний аналіз також виявив обмеження доказової бази, зокрема переважання короткострокових інтервенцій і недостатню увагу до довготривалих ефектів. Отримані узагальнення підтверджують значний педагогічний потенціал автентичних матеріалів за ум…
creator: Т. Храбан
creator: О. Гордієнко
creator: К. Корона Козімано
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 85
ending page: 93
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4511

Огляд ключових засад поліпшення побіжності усного мовлення серед студентів-неносіїв англійської мови
type: item
description: статті розглядається основи побіжного, правильного й точного використання англійської мови в комунікативних ситуаціях сьогодення в умовах сучасного розвитку суспіль- ства у глобалізованому світі. Формуючи визначення, автор приділяє особливу увагу досліджен- ням щодо покращення побіжного спілкування серед студентів закладів вищої освіти (ЗВО), які не є носіями англійської мови. Здійснено аналіз науково-методичного доробку авторів, які вивчають шляхи поліпшення ефективності побіжного англійського мовлення. Увага акцентується, зокрема, на тому, що англійська мова стала мовою міжнародного спілку- вання, яка широко використовується в академічних колах, бізнесі, зовнішньополітичних відноси- нах тощо. У статті розглядається не лише важливість використання усної англійської мови, а й визначаються проблеми, з якими стикаються студенти у процесі комунікації, та пропонуються комплексні стратегії для їх вирішення. Зважаючи на аналіз досліджень із побіжності англійського мовлення, автор пропонує основні фак- тори ефективності використання усної англійської мови, які все частіше визнаються як важли- ві навички. Ефективна комунікація, професійний успіх, економічні переваги, глобальні можливо- сті, культурне порозуміння, когнітивні переваги, соціальна інтеграція, особистісний розвиток стверджуються як основні засади поправної, точної та побіжної розмовної англійської мови. У статті визначаються ключові методи покращення розмовної англійської мови, такі як інте- рактивні методи навчання, технологічні інструменти, автентичні матеріали, комунікатив- ний підхід, формування оцінювання та індивідуалізація навчання.
creator: О. Януш
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 94
ending page: 100
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4512

Центри освіти дорослих у системі неформальної освіти: порівняльно-педагогічний аналіз досвіду Великої Британії та США .
type: item
description: У статті здійснено порівняльно-педагогічний аналіз центрів освіти дорослих у систе- мі неформальної освіти Великої Британії та США. Актуальність дослідження зумовлена зростан- ням ролі освіти дорослих як складника навчання впродовж життя, потребою оновлення компе- тентностей дорослого населення та пошуком ефективних інституційних моделей організації цієї сфери в Україні. Метою статті є виявлення організаційних характеристик, функцій і норма- тивних засад діяльності центрів освіти дорослих у Великій Британії та США, а також визначення продуктивних ідей цього досвіду для України. Методологічну основу становлять положення по- рівняльної педагогіки, теорії навчання впродовж життя, андрагогічного та інституційного під- ходів; використано методи аналізу, синтезу, узагальнення, систематизації, порівняльно-педаго- гічний, структурно-функціональний та інтерпретаційно-аналітичний методи. Обґрунтовано, що центри освіти дорослих доцільно розглядати як інституційно різнорідну, але функціонально цілісну мережу провайдерів, які забезпечують доступне, гнучке і практикоорієнтоване навчання дорослих. З’ясовано, що у Великій Британії розвиток таких центрів характеризується більшою узгодженістю механізмів фінансування, нормативного регулювання та інспектування, поєднан- ням кваліфікаційної підготовки із соціально-інклюзивними практиками, тоді як у США система має більш децентралізований характер і тісніше інтегрована з політикою зайнятості, профе- сійної підготовки та розвитку робочої сили. Визначено продуктивні ідеї зарубіжного досвіду для України: розбудову мережі різнотипних центрів освіти дорослих на місцевому рівні, посилення міжсекторального партнерства, поєднання освітньої, консультативної, соціальної та кар’єрної підтримки, упровадження гнучких програм для різних категорій дорослого населення.
creator: М. Братко
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 6
ending page: 16
doi: 10.28925/2311-2409.2026.451

Сучасні інструменти корпоративної педагогіки та розвитку персоналу
type: item
description: У статті здійснено комплексний теоретико-методологічний аналіз та систематиза- ція ключових трендів та сучасних інструментів навчання і розвитку персоналу, які визначають ландшафт корпоративної освіти у 2026 році. Актуальність дослідження зумовлена стратегічним переходом корпоративної педагогіки від допоміжної функції управління персоналом до статусу ключового драйвера адаптивності та конкурентоспроможності організацій. Обґрунтовано, що сучасна освітня екосистема бізнесу базується на чотирьох фундаментальних засадах: безпе- рервності, персоналізації траєкторій розвитку, трансформації мислення та глибокій інтеграції навчання в операційні бізнес-процеси, що забезпечує миттєву конвертацію знань в ефективність. Метою статті визначено систематизацію інструментарію корпоративної педагогіки та ок- реслення перспектив його впровадження для оптимізації системи розвитку персоналу в умовах стрімкої цифровізації. Дослідження базується на використанні комплексу наукових методів: сис- тематичного огляду джерельної бази, контент-аналізу актуальних корпоративних стратегій провідних компаній, методів візуалізації даних та теоретичного узагальнення. У роботі систе- матизовано та детально охарактеризовано ключові інструменти за шістьма функціональними блоками: цифрові інтелектуалізовані платформи та роль генеративного штучного інтелекту як основного локомотива індивідуалізації навчання; діагностика потреб (TNA) та багаторівневі мо- делі оцінки ефективності інвестицій у навчання; гнучкі формати (мікронавчання, гейміфікація, со- ціальне та «перевернуте» навчання); імерсивні технології для технічної підготовки та онбордингу; навчання на робочому місці (коучинг, менторство, шедоуінг, ротація); інтегровані моделі транс- феру знань (модель «Science to Business») та кращі європейські практики міждисциплінарної співпра- ці університету й бізнесу. Зроблено висновок про багатовимірність сучасної корпоративної педа- гогіки як стратегічної інвестиції в людський капітал. Визначено перспективи пода…
creator: В. Желанова
creator: І. Леонтьєва
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 17
ending page: 21
doi: 10.28925/2311-2409.2026.452

Дослідження поняття EdTech-інструментів та їх використання в контексті екосистеми університету
type: item
description: Розвиток освітніх технологій (EdTech) є одним із ключових чинників цифрової тран- сформації вищої освіти в сучасних умовах. У межах дослідження проаналізовано міжнародні та українські нормативні й стратегічні документи, результати якого засвідчили, що EdTech формується як інтегрована система технологічних, педагогічних та організаційних рішень, спрямованих на забезпечення якості, доступності та ефективності освіти. Узагальнення нау- кових підходів іноземних і вітчизняних дослідників продемонструвало еволюцію EdTech-інстру- ментів від технічних засобів навчання до багатофункціональних цифрових рішень, що сприяють підвищенню ефективності організації освітнього процесу, комунікації між її учасниками та пер- соналізації навчання. В рамках дослідження уточнено поняття EdTech-інструментів як комплекс інфраструктурних, програмних та платформних рішень, інтегрованих у цифрову екосистему університету, які забезпечують організацію, підтримку та оптимізацію освітньої, наукової й управлінської діяльності закладу вищої освіти. Ключовими напрямами використання EdTech-інструментів у контексті цифрової екосистеми університету відповідно виокремлено освітній, науковий і управлінський, реалізація яких сприяє формуванню інноваційної, доступної та адап- тивної екосистеми університету. Перспективи подальших наукових розвідок полягають у дослі- дженні EdTech-інструментів та шляхів їх інтеграції у цифрову екосистему університету за ви- значеними напрямами.
creator: В. Смірнова
creator: В. Бутаков
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 129
ending page: 139
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4517

Діагностика рівнів сформованості комунікативної компетентності дітей 6-го року життя на констатувальному етапі дослідження
type: item
description: статті представлено результати констатувального етапу експериментального дослідження рівня сформованості комунікативної компетентності дітей шостого року життя; визначено актуальість проблеми формування комунікативної компетентності дітей шостого року життя в умовах сучасних трансформацій дошкільної освіти, зумовлених впровадженням компетентнісного підходу та впливом соціокультурних і технологічних чинників на розвиток дитини. Обґрунтовано, що комунікативна компетентність постає як інтегративна якість особистості, яка охоплює мовленнєві, когнітивні та соціально-поведінкові складники й забез- печує ефективну взаємодію дитини з оточенням. На основі аналізу наукових джерел уточнено сутність і структуру означеного феномена, а також визначено ключові критерії його сформо- ваності: мотиваційно-ціннісний, когнітивний і діяльнісно-поведінковий. У роботі представлено програму та методику констатувального етапу педагогічного експерименту, що передбачала комплексне використання спостереження, опитування та ігрових діагностичних методик, які уможливлюють виявлення рівнів сформованості комунікативної компетентності дітей у різ- них видах діяльності. Емпіричне дослідження, проведене на базі закладів дошкільної освіти різних регіонів України, засвідчило, що для більшості дітей характерним є середній і нижче середнього рівні сформованості комунікативних умінь, що проявляється у фрагментарності мовленнєвої активності, труднощах підтримання діалогу та недостатній здатності до конструктивної взаємодії. Встановлено, що чинниками, які ускладнюють розвиток комунікативної компетент- ності, є надмірна цифровізація дитячого середовища, обмеженість безпосереднього спілкування з дорослими, а також недостатній рівень сформованості мовленнєвих навичок. Отримані ре- зультати підтверджують необхідність цілеспрямованого педагогічного впливу та впроваджен- ня ефективних освітніх технологій, зокрема проєктної діяльності, спрямованої на розвиток ко- мунікативної компетентності дошкільників.
creator: М. Науменко
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 140
ending page: 148
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4518

Студентоцентрований підхід як умова забезпечення академічного успіху здобувачів освіти мистецьких спеціальностей
type: item
description: Актуальність дослідження зумовлена трансформацією вищої мистецької освіти Укра- їни в умовах євроінтеграції та приєднання до Болонського процесу, стратегічним закріпленням студентоцентрованого навчання як основи організації освітнього процесу, а також відсутністю теоретично обґрунтованих моделей його впливу на академічний успіх здобувачів освіти мистець- ких спеціальностей. Мета статті — обґрунтувати роль студентоцентрованого підходу як умо- ви забезпечення академічного успіху здобувачів освіти мистецьких спеціальностей та предста- вити теоретичну модель їх взаємозв’язку. Для досягнення мети вирішувалися такі завдання: роз- крити сутність студентоцентрованого підходу та специфіку його реалізації у мистецькій освіті; обґрунтувати механізм його впливу на кожен компонент академічного успіху; визначити проблеми та перспективи впровадження підходу у вітчизняній мистецькій освіті. Методологічну основу до- слідження становлять теоретичний аналіз і синтез наукових джерел, понятійно-категоріальний аналіз та концептуальне моделювання; дослідження має теоретичний характер і не передбачає емпіричної перевірки запропонованої моделі. Спираючись на результати попереднього досліджен- ня, де встановлено, що академічний успіх здобувачів мистецьких спеціальностей є комплексною інтегративною характеристикою особистісного, когнітивного, професійного та творчо-інтер- претаційного розвитку, яка охоплює мотиваційно-ціннісний, когнітивно-результативний, профе- сійно-діяльнісний та творчо-рефлексивний компоненти, у цій статті розглянуто механізм впливу студентоцентрованого підходу на кожен із них. Показано, що студентоцентрований підхід теоре- тично зумовлює розвиток кожного компонента: формує внутрішню ціннісно-творчу мотивацію через надання вибору та індивідуальну траєкторію навчання, розвиває когнітивну активність через самостійну інтерпретацію, сприяє виконавській майстерності через наставництво і парт- нерство, а рефлексивності — через практики саморегуляції та портфоліо. Зроблено висно…
creator: І. Ткаченко
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 149
ending page: 155
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4519

Психолого-педагогічний супровід особистісного та професійного розвитку педагога у вимірі нових освітніх стандартів
type: item
description: Розвиток професійної компетентності педагогів у системі післядипломної освіти постає вирішальним чинником ефективності освітнього процесу в умовах розбудови україн- ського шкільництва. Метою статті є визначити особливості забезпечення психолого-педаго- гічного супроводу особистісного та професійного розвитку педагогів закладами післядиплом- ної педагогічної освіти у вимірі освітніх стандартів. З метою уникнення розбіжностей у трак- туванні поняттєво-категорійного апарату уточнено сутнісне значення термінів «супровід» та «психолого-педагогічний супровід». Відповідно до чинних стандартів (освітніх, професійних) конкретизовано типи трудових функцій та зазначено компетентності, через які відбувається реалізація професійних обов’язків та робочих завдань педагога. Особливо наголошено на важли- вості формування трудової функції «партнерська взаємодія з учасниками освітнього процесу», що безпосередньо впливає на результативність роботи вчителя. Зазначено, що діяльність пе- дагога як головного суб’єкта освітніх змін реалізується в контексті концепції Нової української школи. Його професійна активність відповідає вимогам державних стандартів та зорієнтова- на на компетентнісний підхід і педагогіку партнерства. У статті розкрито передумови для невпинного професійного зростання вчителів, подано перелік навичок, значущих для фахового вдосконалення, та наголошено на важливості ціннісної складової цього процесу. Визначено провідні стратегії особистісно-професійного поступу вчителя, основу яких станов- лять європейські освітні орієнтири, партнерська взаємодія та принципи безперервного навчан- ня впродовж життя. Охарактеризовано роль інститутів післядипломної освіти як гарантів реалізації державних стандартів освіти та важливих осередків підтримки педагогічних колек- тивів. Констатовано рівні психолого-педагогічного супроводу в системі післядипломної освіти (науковий, навчально-методичний, консультативний та інформаційно-комунікаційний) та ок- реслено коло потенційних заходів, спрям…
creator: С. Цибульська
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 156
ending page: 162
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4520

Психологічні чинники саморозвитку обдарованих студентів у складній життєвій ситуації
type: item
description: Складна життєва ситуація, зумовлена російсько-українською війною, утруднює про- цеси саморозвитку в студентському віці. Мета статті полягає у з’ясуванні особливостей вза- ємозв’язків між психологічними чинниками, що сприяють саморозвитку обдарованих студентів. Досліджувалися обдаровані студенти мистецьких спеціальностей (експериментальна група, n=41) та студенти контрольної групи (n=67). У дослідженні використовувалися: Шкала психоло- гічного добробуту (С.Ryff, 1989), Профіль професійної самоефективності студентів (О.О. Музика, 2020), Профіль ціннісної взаємодії обдарованої особистості (О.Л. Музика, 2025). За результатами факторного аналізу емпіричних даних отримано модель саморозвитку обдарованої особистості у складній життєвій ситуації, що об’єднала три основні чинники: психологічний добробут, про- фесійну самоефективність та ціннісну взаємодію. Встановлено, що обдаровані студенти мають нижчі показники психологічного добробуту, ніж студенти контрольної групи. Виявлено кореляцій- ні зв’язки між показниками психологічного добробуту і професійної самоефективності, які дозво- ляють розглядати останню як чинник, що сприяє збереженню спрямованості на саморозвиток обдарованих студентів у складній життєвій ситуації. Встановлено, що в ціннісній взаємодії обда- рованих студентів із соціальним оточенням переважає агресивний стиль, який поглиблює цінніс- ну конфронтацію і може призводити до інволюції обдарованості. Виявлено взаємозв’язки поціну- вання з такими показниками психологічного добробуту та професійної самоефективності як ав- тономія, самоосвіта й саморозвиток, рефлексія й особисті стандарти. Результати дослідження можуть бути покладені в основу програм розвитку асертивної взаємодії, яка запобігає ціннісним конфліктам та сприяє саморозвитку обдарованих студентів у складних життєвих ситуаціях.
creator: О. Музика
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 101
ending page: 107
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4513

Роль психоедукації для підтримки особистісного добробуту в умовах невизначеності суспільного розвитку
type: item
description: E статті проаналізовано роль психоедукації як ресурсу підтримки особистісного добробуту в умовах невизначеності суспільного розвитку, презентовано й обґрунтовано змістово-функ- ціональну модель психоедукації в умовах невизначеності суспільного розвитку. Дефініцію психо- едукації пояснено як напрям професійної діяльності психолога (педагога, соціального працівника тощо), що полягає у наданні системних, науково обґрунтованих знань про закономірності функ- ціонування людської психіки і поведінки з метою формування чи поглиблення здатності до управ- ління можливостями власної психіки, а також готовності і бажання отримувати професійну психологічну допомогу в разі потреби. Розкрито зміст інформаційної, ціннісно-мотиваційної, ре- гуляційної та профілактичної функцій психоедукації. Доведено, що в умовах невизначеності сус- пільного розвитку вона постає для особистості не просто джерелом знань про психіку, а інстру- ментом зниження тривоги, підвищення контролю, формування стійкості, збереження якості життя та підтримання особистісного добробуту. Охарактеризовано зміст превентивного, підтримувального та розвивального напрямів реалізації психоедукації в умовах невизначеності, які функціонують в динаміці психологічної допомоги: до виникнення проблеми, під час переживан- ня життєвих труднощів і після подолання гострих кризових переживань. Доведено, що резуль- татом психоедукації на індивідуально-психологічному рівні постає формування продуктивних копінг-стратегій, кристалізація життєвих цінностей, розвиток резильєнтності, підвищення ментального здоров’я, добробуту та якості життя особистості; на рівні суспільства — це під- вищення психологічної грамотності суспільства, оптимізація міжособистісної взаємодії, пом’як- шення колективного травмування, зменшення стигматизації психічних порушень.
creator: О. Столярчук
creator: Н. Клішевич
creator: О. Коханова
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 108
ending page: 115
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4514

Генеза особистісної безпеки
type: item
description: статті здійснено теоретичний аналіз основних підходів до визначення поняття особистісна безпека. Здійснено аналіз концептуальних засад аналізу особистісної безпеки у різ- них психологічних школах. Зазначено, що загальна трансформація безпекового середовища знач- ною мірою впливає і на те, як на суб’єктивному рівні змінюється відчуття безпеки та небезпеки для особистості. З масиву наукових доробок вітчизняних та зарубіжних дослідників виокремлено тенденцію, що особистісна безпека неможлива без додаткового осмислення почуття захище- ності, як фундаментального психологічного конструкту, формування якого упродовж життя забезпечується раннім досвідом взаємодії з близькими, а в дорослому житті розвивається у си- стему саморегуляції. Виявлено, що поступове переосмислення пріоритетів в інтерпретації про- блеми безпеки змістили акцент із суто зовнішнього (суспільна безпека), у площину індивідуальну, де захищеність та убезпечення не сприймаються окремо від потреб особистості, її дій та інте- ресів. Відповідно у психологічному контексті поняття особистісної безпеки набуває глибшого трактування її змісту, і пов’язується із суб’єктивними переживаннями стану захищеності, вну- трішньої стабільності та здатністю до саморегуляції. Виокремлено основні підходи до розумін- ня особистісної безпеки, серед яких психоаналітичний, гуманістичний та системний дають під- стави стверджувати, що даний феномен є динамічним утворенням та формується впродовж життя людини. Окреслено зміст поняття особистісної безпеки, як стану захищеності особи- стості, який проявляється на рівні фізичного, психологічного та соціального комфорту, фор- мується у процесі становлення особистості та визначає характер її стосунків з оточуючими та стратегії взаємодії зі світом
creator: С. Каліщук
creator: Т. Цюман
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 116
ending page: 122
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4515

Психологічні особливості споживчої поведінки молоді
type: item
description: статті обґрунтовано актуальність дослідження споживчої поведінки в умовах су- часних соціально-економічних трансформацій, що супроводжуються зростанням психологічного напруження, пов’язаного з обмеженістю ресурсів та прагненням до підтримання належного рівня якості життя. Зазначено, що проблема споживання є універсальною і стосується різних вікових груп, однак особливої уваги потребує молодь як активна соціальна група, яка формує майбутні тенденції споживчої культури. У роботі здійснено аналіз розвитку ринкових відносин і посилення конкурентних процесів, що зумовлюють необхідність глибшого розуміння психологічних механізмів споживчого вибору. Осо- бливу увагу приділено виявленню специфічних характеристик споживчої поведінки молоді та ви- значенню ключових чинників, які її формують. На основі аналізу сучасних наукових досліджень встановлено, що проблема психологічних особли- востей споживчої поведінки молоді в умовах сьогодення залишається недостатньо вивченою та потребує подальших наукових розвідок. Метою статті є дослідження особливостей купі- вельної поведінки молоді та визначення причинно-наслідкових зв’язків, що її зумовлюють. Акцентовано увагу на ролі соціально-психологічних чинників споживчої поведінки, серед яких важ- ливе місце займає образ бренду та його диференційованість у сприйнятті споживача. Підкресле- но, що незалежно від характеру впливу споживання — у напрямі уніфікації чи диференціації — воно виконує структуроутворювальну функцію в поведінці молоді. Зазначено, що в сучасних умовах феномен споживання набув самостійного наукового статусу та є предметом міждисциплінар- ного дослідження, що охоплює економічні, психологічні, соціокультурні та гуманітарні аспекти.
creator: Т. Балута
rights: Авторське право (c) 2026 Педагогічна освіта: Теорія і практика. Психологія. Педагогіка.
date: 2026-05-30
publication date: 2026-05-30
number: 45(1)
starting page: 123
ending page: 128
doi: 10.28925/2311-2409.2026.4516